האזינו לכתבה
Getting your Trinity Audio player ready...
|
איך שיר נולד #1
מספרת עפרה פוקס-מנור, אלמנתו של אהוד מנור: "השנה, 1982. מלחמת לבנון. אנחנו יושבים פה בבית, והחיילים נכנסים לביירות ואהוד ממש בכה". ברגע הזה החל השיר להתגלגל בראשו. התמונות של חיילינו נכנסים לבירה הלבנונית, וההבנה שברגע זה ממש מצטרפים עוד לוחמים לרשימות החללים, החזירה את אהוד מנור ל-8.9.1968, היום בו קיבל את הידיעה על נפילת אחיו, יהודה ויינר ז"ל בתעלה. בשיחה שקיימתי איתו (בשנת 2002), אמר לי: "זה שיר על אחי ועלי", ואז הוסיף: "היה בי כעס נורא וזה שיר המחאה שלא היה לי אומץ לכתוב".
וכך, ביוני 1982 נולדו מילות השיר שרק כעבור ארבע שנים יצא לאור.
![](https://alhazafonplus.co.il/wp-content/uploads/2024/07/Ehud_Manor_and_Ofra_Fuchsצילום-נחום-עסיס-1024x687.jpg)
איך שיר נולד #2
למעשה, היה שיר אחר שהשפיע מאד על לידת 'אין לי ארץ אחרת'. השנה, 1974. כמה חודשים אחרי מלחמת יום כיפור. אהוד מנור ונורית הירש מחפשים דרך לשנות את האווירה. "לטעת תקווה", קראה לזה נורית הירש (בשיחה איתי ב-1990). הירש מסרה לחן לאהוד מנור והוא כתב לו מילים: "ארץ של חלב, מרור ודבש… לכאוב אותך ושוב להתאהב… ללכת שבי אחריך". כך נולד השיר ההוא. באותה שיחה הגדיר בפני אהוד מנור את 'ללכת שבי אחריך' בתור "האבא הרוחני" של 'אין לי ארץ אחרת'.
![](https://alhazafonplus.co.il/wp-content/uploads/2024/07/Nurit_Hirshצילום-אילן-בשור.jpg)
![](https://alhazafonplus.co.il/wp-content/uploads/2024/07/Nurit_Hirshצילום-אילן-בשור.jpg)
איך שיר נולד #3
זמן מה לאחר שכתב את המילים, "באה קורין אלאל אל אהוד מנור עם מנגינה וביקשה שיכתוב מילים לשיר שהיא מייעדת לתקליט חדש של אריק סיני. אהוד מנור ראה שזה הלחן המתאים לשירו המתבשל, שינה קצת את המילים והתאים אותן למקצב, לשורות של קורין", כך סיפרה לי גלי עטרי (15.2.2023).
![](https://alhazafonplus.co.il/wp-content/uploads/2024/07/Flickr_-_Government_Press_Office_GPO_-_Corinne_Allal_performing_at_a_rock_festival_in_the_Red_Sea-צילום-זיו-קורן-1024x683.jpg)
![](https://alhazafonplus.co.il/wp-content/uploads/2024/07/Flickr_-_Government_Press_Office_GPO_-_Corinne_Allal_performing_at_a_rock_festival_in_the_Red_Sea-צילום-זיו-קורן-1024x683.jpg)
ואז שאלתי איך הגיע השיר אליה. "אריק סיני אמר שאת המשפט הזה, 'אין לי ארץ אחרת', הוא לא מסוגל לשיר וויתר על השיר". מאז הסתובב השיר ב'קהילה'. זמרים רבים ראו אותו, שמעו, קראו ולא לקחו. "ויום אחד בא אלי סולו, המנהל שלי אז, סולו יורמן, עם השיר הזה, שאכניס אותו לתקליט שבדיוק עבדתי עליו, 'אמצע ספטמבר'". הוא אמר לגלי שאיש לא מוכן להרים את הכפפה, "אז אני תפסתי את הכפפה, זרקתי אותה גבוה באוויר ותפסתי חזק חזק".
![](https://alhazafonplus.co.il/wp-content/uploads/2024/07/גלי_עטרי_ליד_היכל_התרבות_תל_אביב_מרץ_2024-צילום-שוקו-מוקה-833x1024.jpg)
![](https://alhazafonplus.co.il/wp-content/uploads/2024/07/גלי_עטרי_ליד_היכל_התרבות_תל_אביב_מרץ_2024-צילום-שוקו-מוקה-833x1024.jpg)
לא רק גלי עטרי תפסה את הכפפה, הוא "נתפס" על ידי כולם. כולנו. השיר אכן יצא בשנת 1986, בתקליט 'אמצע ספטמבר', והיה מיד ללהיט אדיר. אומנים רבים הקליטו את השיר ובהם גם מלחינת השיר קורין אלאל וגם מחבר המילים, אהוד מנור. מאז חוזר השיר ומושמע, מוקלט ומשודר, מילים מתוכו מצוטטות על ידי נואמים, עיתונאים, פוליטיקאים ובעוד הזדמנויות אין ספור. השיר גם אומץ כסיסמא על ידי ארגונים מכל הקשת הפוליטית. בסקרים שונים מוכתר השיר בתואר "האהוב משירי אהוד מנור".
שמאלה… ימינה… באמצע!
השיר נוצר, כאמור, כשיר מחאה נגד מלחמת לבנון, 1982. והנה, לאחר הסכם אוסלו ב- 1993, וחתימתו בבית הלבן בספטמבר 1995, חשה קהילה גדולה שהקרקע בוערת תחת רגליה. תושבי יהודה ושומרון ששמעו על התוכניות להחזיר שטחים יצאו בהפגנות גדולות וכחלק מהן אימצו את השיר כאחת מסיסמאותיהם. "וזה הרגיז אותי נורא", התוודה אהוד מנור (בראיון איתי, 2002). לפתע, זכה השיר לפרשנות חדשה אליה לא התכוון, והנה נמצא משרת רעיון הפוך מכונותיו המקוריות.
"אבל אז", אמר אהוד מנור, "בא מקרה ששינה את הגישה שלי". היה זה ברצח רבין. פתאום היה ברור לכולם שהאדמה בוערת, ושוב חזר השיר לקחת חלק במהלך חברתי. בין השירים הרבים שהושרו בכיכרות ובאינספור העצרות בשבוע למות רבין, בחודש למותו, בשנה ובעצם לאורך כל השנים, תפס 'אין לי ארץ אחרת' מקום מרכזי. מאז היה זה שיר של כולם. אהוד מנור: "והיום אני מקבל את העובדה שהוא נכון לכולם, שימצא בו כל אחד את המסר שלו".
![](https://alhazafonplus.co.il/wp-content/uploads/2024/07/Ehud_Manorצילום-ענת-ניטקין-768x1024.jpg)
![](https://alhazafonplus.co.il/wp-content/uploads/2024/07/Ehud_Manorצילום-ענת-ניטקין-768x1024.jpg)
השיר בפרלמנטים
'אין לי ארץ אחרת' צץ גם בישיבות פרלמנטים. בארצנו וגם בארה"ב.
ב-13 בינואר 2021, שבוע לאחר הסתערות מפגינים על גבעת הקפיטול בעקבות הדחת דונלד טראמפ מכס הנשיאות, נאמה יו"ר בית הנבחרים, ננסי פלוסי, במליאת הבית. בנאום זה ציטטה את שורות השיר "לא אשתוק כי ארצי שינתה את פניה", באנגלית כמובן. פעם נוספת בה ציטטה פלוסי את המילים הללו הייתה ב-24 ביוני 2022. היה זה בעת שנאמה בעקבות פסיקת בית המשפט העליון בארה"ב כנגד זכות ההפלה לנשים.
וגם בארצנו שיחק השיר תפקיד בדיון פרלמנטרי. ב-13.2.2023, התכנסה ועדת חוקה, חוק ומשפט לדון בהבאת חוקי המהפכה המשטרית להחלטות הכנסת. בפתיחת הישיבה, החלו חברי האופוזיציה בוועדה לשיר את השיר 'אין לי ארץ אחרת'. ארבעה-עשר מהם הורחקו מהדיון.
חיברתי את שני המקרים לסרטון קצרצר:
והנה הביצוע המצמרר של קורין אלאל וגלי עטרי מתוך עצרת הזיכרון לרצח יצחק רבין, האירוע שחיבר את השיר לכולם, לשמאל ולימין, ושהביא גם את אהוד מנור לקבל כל מי שמאמץ לו את השיר (שידור מיום 12.11.95):
ולסיום, השיחה איתי בערוץ הכנסת 19.2.2023, ערב הדיון הראשון בכנסת על חוקי המהפכה המשפטית:
מתוך האתר: אירועי זמר של עפר גביש, עפר גביש – אירועי זמר (gavisho.com)
את סיפורי השירים של עפר גביש תוכלו לקבל אליכם עם פנייה לכתובת [email protected]